Új betegségeket terjeszthetnek a szúnyogok
Hosszabb lett a szúnyogszezon Magyarországon a korábbi évekhez képest, emiatt számítani lehet új betegségek megjelenésére – hívja fel a figyelmet a Pécsi Tudományegyetem (PTE).
Az újonnan megjelenő szúnyog fajok által hordott, eddig ismeretlen betegségek veszélyeire hívja fel a figyelmet a a Pécsi Tudományegyetem (PTE). Az intézmény közleménye szerint a PTE-n működő Virológiai Nemzeti Laboratórium betegségvektorokkal foglalkozó kutatócsoportja másfél évtizede követi nyomon a magyarországi csípőszúnyogok helyzetét, terjedését és az általuk hordozott betegségeket.
A kutatási eredményeik és megfigyelések alapján a szúnyogok jelenléte már nemcsak a tavaszi, nyári hónapok sajátja, az olyan inváziós fajok, mint a japán bozótszúnyog és a koreai szúnyog kikelése már februárban megfigyelhető, az ázsiai tigrisszúnyoggal pedig október végéig is lehet találkozni – írja a Hvg.
![](/data/kepek_240404/CDC_7887_Ochlerotatus_japonicus_fit_800x10000.jpg?key=9ee22530ef87270cdd501a428b86ff72)
Az Aedes japonicust , közismert nevén ázsiai bozótszúnyog. Fotó: Wikipédia
A hosszabb szúnyogszezon új betegségeket hozhat Magyarországra
Érdekesség, hogy az enyhe tél önmagában nagy segítség az inváziós szúnyogok túléléséhez, ám az ember által létrehozott lehetőségeket is kihasználják ezek a fajok. Több hazai üvegház, áruházi dísznövényosztály és hasonló temperált környezet is az inváziós szúnyogok kedvelt telelőhelyei. A szúnyogok elleni védekezés egészen egyszerű, azonban komoly társadalmi figyelemre van szükség, hiszen egyetlen elhanyagolt kertben több ezer kikelő csípőszúnyog keserítheti meg egy egész környék mindennapjait. Ahogy a megfigyelések is alátámasztják, sajnos ez már nem csupán a tavaszi és nyári időszak sajátossága – írja a PTE.
Hangsúlyozzák: a tudományos eredmények és az európai tapasztalatok azt jelzik előre, hogy
a következő években egyre inkább számítani kell a jelenség fokozódására, és végül új betegségek megjelenésére is.
A japán bozótszúnyog, a rovarok által közvetített vírusok közül képes a Nyugat-nílusi vírust terjesztésére, amellyel Amerikában járványt is okozott. Számos laboratóriumban tesztelték, és kiderült, hogy az állat képes átadni a Japán encephalitis vírusát, a Chikungunya vírust, a Rift Valley-láz vírusát, a Sárgaláz vírusát és a Dengue vírusát is – írja a Szúnyogmonitor. A koreai szúnyog, a betegségek terjesztésében betöltött szerepe sok esetben még nem tisztázott.
![](/data/kepek_240404/Aedes_koreicus_2_fit_800x10000.jpg?key=f40b28bc7d087265478138d1545a2b8c)
Koreai bokorszúnyog. Fotó:Wikipédia
A helyzetet tovább bonyolítja, hogy a jelenleg országosan alkalmazott kémiai ködöléses módszer alkalmatlan az inváziós fajok ellen, ráadásul komoly ökológiai veszteséggel is jár, melynek felméréséhez a kutatók a lakosság segítségét kérik a Rovar Piknik elnevezésű programban való részvétellel.
A lakosság rendkívül értékes adatokhoz juttathatja a kutatókat a közösségi tudományos programokban való részvétellel és a telefonos applikáció használatával. Ráadásul a kertek tudatos rendezésével, a szúnyogbölcsők felszámolásával vagy biológiai kezelésével megelőzhető a szúnyogok inváziója. A kutatócsoport Pécsi Szúnyog közösségi oldalán számos ismeretterjesztő anyaggal, hasznos tanácsokkal és környezetbarát megoldási javaslatokkal is segíti a lakosságot a hatékony védekezésben a szúnyogok elleni.
(Kiemelt képünkön: egy nőstény tigrisszúnyog (Aedes albopictus) feje. Fotó: Alberto Ghizzi Panizza / Biosphoto / AFP)